![Gunilla Lundgren. Foto Kenneth Abrahamsson](https://sa-admin.lb.se/assets/a1cdd9f9-8613-4bfe-9f68-ca00fa82dbfc?key=bild-500)
Gunilla Lundgren tillsammans med skrivande barn på Rinkeby Bokfestival 2024. Foto: Kenneth Abrahamsson.
Svenska Akademien har beslutat att tilldela Gunilla Lundgren Särskild belöning ur Akademiens egna medel på 100 000 kronor.
Gunilla Lundgren, född 1942 och bosatt i Stockholm, är författare. Hon föddes i Bergslagen där hennes föräldrar drev ett jordbruk, utbildade sig till småskollärare och var som ung även verksam som bland annat sjukvårdsbiträde, servitris, bartender, trädgårdsarbetare och guide.
I början av 1970-talet kom Lundgren till den nybyggda stadsdelen Rinkeby i Stockholm, där hon skrev sin första bok, Maritza (1972), tillsammans med tre romska tonåringar, Nina Taikon, Gina Tan Mercowich och Zenia Tan Mercowich.
År 1988 tog Lundgren initiativ till projektet ”Nobel i Rinkeby” i samverkan med konstvetaren Elly Berg. Bakgrunden var att Akademien hade tillkännagivit att Naguib Mahfouz skulle tilldelas årets Nobelpris i litteratur. Lundgren och Berg tog då kontakt med arabisktalande barn i Rinkeby och deras modersmålslärare Nabila Al Fakir och föreslog att de skulle hylla pristagaren med ett vackert tecknat och skrivet häfte på arabiska och svenska. Allt gjordes för hand, barn och vuxna arbetade tillsammans. Mahfouz kunde själv inte komma till prisutdelningen i Stockholm, men hans två döttrar tog förtjusta emot häftet under Nobelveckan i december.
Och så har det fortsatt, nu i över 35 år. Varje höst läser grupper av barn och unga årets Nobelpristagare, samtalar om dem och skriver och tecknar ett häfte till dem. Till Dario Fo skrevs en fars, till Wisława Szymborska dikter, för Annie Ernaux berättade barnen om sina fäder och mödrar.
När Nobelpristagarna kommer till Rinkeby för att möta de medverkande eleverna och ta emot deras berättelser blir de ofta påtagligt imponerade och berörda. Flera av dem har uttryckt att besöket i Rinkeby är en av Nobelveckans höjdpunkter.
”Ni med era erfarenheter och språk är världens hopp”, har Lundgren i många år sagt till barn hon samarbetar med i Rinkeby. Barns rätt till flerspråkighet, att utveckla såväl sina modersmål som svenska språket, har varit en ledstjärna i Lundgrens arbete. Det märks också i flera av hennes poesiböcker, bland annat i I denna vida värld (på 65 språk, i samarbete med Siv Widerberg, 1993) och i Frihet 2016, där 24 unga människor medverkar på lika många språk.
Kontakt: Louise Hedberg, kanslichef
louise.hedberg@svenskaakademien.se, 08–555 125 02